2.3. Economia submergida

L’apertura dels mercats internacionals, així com una major preocupació per les condicions de treball i no tan sols per l’ocupació, ha fet que sigui necessària una major conscienciació de tots els agents socials, polítics i econòmics per aflorar l’economia submergida. El cas del Maresme és rellevant, ja que el seu model econòmic i de competitivitat s’ha basat fins ara en els baixos costos de producció, però amb la globalització aquest avantatge comparatiu s’ha perdut, i són països com la Xina o Tunisia, en el cas del tèxtil, qui ofereixen els mateixos productes a preus inferiors.
A grans trets, es poden sintetitzar dues estratègies de desenvolupament territorial: una basada en la reducció de costos, i una altra, de competitivitat i d’especialització en nínxols de mercat específics. A mig termini, les empreses que segueixin l’estratègia de reducció de costos en termes competitius no és probable que la puguin mantenir. És en aquest context on es dona l’economia submergida, si bé no dóna solució a la competència internacional. En canvi, l’altra estratègia, basada en la competitivitat i demanda de qualitat, si que pot permetre tenir una competitivitat raonable. Aquesta estratègia té alguns aspectes bàsics: l’increment dels recursos humans mitjançant la formació, infraestructures de transport per poder competir, comunicacions i disponibilitat de sistemes productius territorials (tot fomentant l’aparició de nous empresaris), vivers d’empreses, instituts tecnològics i reforçament dels clusters.

L’economia submergida té característiques que fan que sigui necessari minimitzar-la. Algunes d’aquestes característiques són, entre d’altres, que els treballadors no tenen dret a subsidi d’atur, que no estan representats sindicalment, que no fan aportacions a la seguretat social, o que no hi ha una regulació de les condicions de treball. Al Maresme, degut alguns tipus d’activitat econòmica que es desenvolupen (tèxtil, agraris, serveis domèstic), la possibilitat de treballar dins l’economia informal és més gran que a altres indrets. Segons dades de l’IERMB, durant la darrera dècada la població sense contracte va arribar fins al 12,3% del total de la població ocupada (el 1995). L’any 2000 aquesta proporció baixa fins al 6,8%, a nivells semblants a 1990; no obstant això, aquest percentatge continua sent el doble del que es dona a la regió metropolitana de Barcelona o la província (3,2%). Aquests percentatges són, a més, inferiors a la realitat, ja que la selecció de la mostra de l’Enquesta es realitza a partir de la població censal, i donat que els darrers anys la població que es troba treballant dins de l’economia informal o submergida és en gran mesura població immigrant amb situacions no regularitzades, aquesta població no es trobaria representada a la mostra.
L’economia informal es dóna majoritàriament en aquells treballs o fases productives on menys qualificació per part del treballador es necessita, on és intensiu de ma d’obra i que el treball el poden realitzar aquells col.lectius que han estat exclosos del mercat de treball. L’increment de la formació de la població, la millora de la qualitat de vida i l’accés de la dona al mercat de treball ha desplaçat en gran mesura aquesta economia submergida cap a la població immigrant (això es veu clarament al servei domèstic) i sobretot cap aquells que no tenen legalitzada la seva situació, que per tant no poden accedir al mercat de treball formal. Tant a l’agricultura, com al tèxtil o el servei domèstic hi ha un factor comú: la reducció de costos laborals i fiscals. En el cas concret del tèxtil, s’ha d’incloure també l’adaptació de ma d’obra a les fluctuacions dels mercats.
Les activitats desenvolupades dins de l’economia submergida són de baix valor afegit, però en el cas del Maresme els productes finals es troben al sector més baix del mercat. La manca d’inversió empresarial i el baix desenvolupament tecnològic requerit per produir fa que aquests productes es puguin fer en qualsevol lloc, i això vol dir que és el factor ma d’obra el que donarà competitivitat a les empreses. Un major desenvolupament tecnològic i formatiu permetria ofertar productes d’un major valor afegit, deslligant per tant la competitivitat empresarial dels baixos costos. La competitivitat a nivell internacional passa per una major grandària empresarial o la capacitat d’associar-se per part de les empreses, que faci possible la inversió i el desenvolupament d’estratègies.
És al tèxtil (sobretot a la part del procés de confecció), el sector agrari i el servei domèstic on es concentra un major nombre de persones que treballen sense contracte i en condicions laborals molt precàries; però pel seu desenvolupament, en quant a persones ocupades i la seva aportació al PIB del Maresme, és molt més important l’economia informal que es dona al tèxtil que a la resta de subsectors d’activitat.

Tipus de relació contractual de la població assalariada amb l’empresa o institució on treballa
	MARESME	RMB	PROVÍNCIA	
	1990	1995	2000	2000	2000	
Indefinida + Temporal	93,7	86,9	92,8	96,4	96,5	
Sense contracte	6,1	12,3	6,8	3,2	3,2	
Una altra relació	0,0	0,8	0,4	0,2	0,1	
NS/NC	0,0	0,0	0,0	0,2	0,2	
Total	136	111	236	2.481	2.690	
 Enquesta de la Regió Metropolitana de Barcelona. Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona, 1990, 1995 i 2000.

L’economia submergida fonamenta la seva competitivitat en la flexibilitat i el baix preu del treball. Per la flexibilitat, l’economia submergida s’associa amb l’atur, l’estacionalitat i l’ocupació precaria, sobretot al sector agrari i al subsector del tèxtil i la confecció.
L’aflorament de l’economia submergida ha de partir d’un consens entre els agents econòmics, polítics i socials que afavoreixi una actuació a nivell global, que ajudi a sorgiment d’instruments que afavoreixi la coordinació, l’organització i la comunicació entre tots els actors; s’han de realitzar campanyes de comunicació sobre els avantatges de l’aflorament d’aquest tipus d’activitat; i en darrer terme, fins i tot mitjançant la implementació de sistemes disuatoris i coercitius. A partir d’aquestes actuacions s’hauria d’assolir l’objectiu principal: l’aflorament de l’economia submergida i l’increment de la contractació.