2.5. L’atur associat a l’estacionalitat i la temporalitat

La situació laboral de la comarca del Maresme destaca positivament respecte al seu entorn, pels nivells reduïts d’atur que s’han assolit. La taxa d’atur al Maresme als darrers cinc anys s’ha reduït en 3 punts. Quan s’analitza pels diferents àmbits territorials del Maresme, aquestes dades varien. L’Alt Maresme durant tots els períodes analitzats ha estat l’àmbit territorial amb una major taxa d’aturats, tant si s’analitza a nivell global o es desagrega per sexe o edat. Les diferències entre sexes són les més acusades de tots tres àmbits. També és aquest àmbit el que es troba més condicionat per l’estacionalitat, ja que gran part de la seva població ocupada ho és al subsector del turisme de sol i platja, i l’hosteleria. El cas contrari és el que es dona al Baix Maresme, on les taxes d’atur són les més baixes tant a nivell global com desagregat per sexe, en aquest àmbit territorial la seva especialització ha estat al sector serveis, l’atur del qual no és estacional. 
En definitiva, la situació de millora s’ha de relativitzar quan s’analitza per sexes o per edat. La taxa d’atur dels homes al mercat de treball entre els 18 i el 64 anys és la meitat que la de les dones (4,19%; 8,60% any 2000, respectivament). L’any 1996 la distància entre les taxes d’atur per sexes ha estat la menor dels darrers cinc anys, és a dir, si bé han baixat les taxes d’atur per als dos sexes, aquest descens ha estat més acusat en el cas dels homes. El tercer trimestre de 2002 les taxes d’atur per gènere eren les següents: per als homes hi havia un 5,29% i per les dones era el doble, d’un 10,24%.
En introduir la variable edat creuada amb l’àmbit territorial, la sèrie temporal fa destacar peculiaritats en l’evolució de les taxes d’atur als diferents períodes de referència. Des de 1996 fins a 1998 ha estat la població menor o igual a 19 anys la que ha patit taxes d’atur més grans de tota la població, és a partir de 1999 i 2000 que aquesta tendència canvia i passa a ser la població major de 44 anys la que obté unes taxes d’atur majors que la resta de grups d’edat. 
En general, les distàncies entre el grup d’edat amb una major taxa d’aturats i el que té una menor taxa d’aturats s’ha anat reduïnt. L’any 1996 aquesta distància era de 8,51 punts entre els menors de 19 anys (16,58) i la població entre 30 i 44 anys d’edat (8,07). L’any 2001 el grup d’edat amb una major taxa d’atur va ser els majors de 44 anys (8,58), i el grup d’edat de 20 a 24 anys (5,31). Ha estat la població més jove la que ha assolit una major reducció de les taxes d’atur als darrers 5 anys, que ha passat de 16,58 a 7,33; en canvi el grup d’edat amb una major dificultat de reinserció al mercat laboral ha estat el de majors de 44 anys, que si be també ha reduït la seva taxa d’atur només ho ha fet en 1,28 punts, i ha passat de tenir una taxa d’aturats en 1996 de 9,86 a 8,58 l’any 2001.

Taxes d’atur per sexes. Sèrie temporal 1996 a 2000
	1996	1997	1998	1999	2000	
	Homes	Dones	Total	Homes	Dones	Total	Homes	Dones	Total	Homes	Dones	Total	Homes	Dones	Total	
Alt Maresme	8,51	14,25	10,72	7,37	13,46	9,71	5,81	12,33	8,31	4,61	10,76	6,97	4,48	10,78	6,90	
Àmbit de Mataró	8,28	12,95	10,13	7,87	12,43	9,68	6,14	11,04	8,08	5,01	9,20	6,68	4,20	8,13	5,76	
Baix Maresme	6,93	9,43	7,93	6,16	8,79	7,22	5,03	8,20	6,30	4,26	7,45	5,54	3,93	7,48	5,35	
Maresme	7,90	12,11	9,56	7,18	11,48	8,88	5,71	10,42	7,56	4,66	9,02	6,38	4,19	8,60	5,93	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme. Dades socioeconòmiques del període 1996-2000.

Taxes d’atur per grups d’edat. Sèrie temporal 1996 a 2000
	ÀMBIT	19 anys	20-24	25-29	30-44	> 44 anys	
1996	Alt Maresme	17,29	12,41	10,97	9,32	10,83	
	Mataró	17,96	9,96	8,74	8,63	11,81	
	Baix Maresme	13,61	9,93	7,74	6,60	7,24	
	Total	16,58	10,61	9,02	8,07	9,86	
1997	Alt Maresme	14,88	10,46	9,49	8,47	10,39	
	Mataró	16,30	9,78	8,39	8,31	11,20	
	Baix Maresme	12,34	8,66	6,47	5,98	7,04	
	Total	14,82	9,63	8,08	7,53	9,46	
1998	Alt Maresme	11,69	8,76	7,66	7,24	9,37	
	Mataró	11,81	7,51	6,63	7,11	9,90	
	Baix Maresme	8,16	6,65	5,55	5,36	6,53	
	Total	10,80	7,60	6,57	6,52	8,52	
1999	Alt Maresme	7,85	5,95	6,35	5,92	9,04	
	Mataró	8,41	5,58	5,38	5,64	9,11	
	Baix Maresme	5,20	4,81	4,68	4,78	6,34	
	Total	7,38	5,45	5,42	5,40	8,08	
2000	Alt Maresme	7,57	5,99	6,02	5,77	8,95	
	Mataró	6,52	4,28	4,78	4,80	8,19	
	Baix Maresme	4,17	4,30	4,75	4,49	6,36	
	Total	6,13	4,77	5,10	4,95	7,76	
2001	Total	7,33	5,31	5,60	5,48	8,58	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme.

La contractació durant el període 1998-2001 ha estat força similar en tots els anys. Dels 263.657 contractes realitzats en aquests tres anys, l’any 1998 agruparia un 23,00%, l’any 1999 un 26,00%, l’any 2000 un 24,00% i l’any 2001 un 27%. 
Per sexes, la majoria de les persones contractades han estat homes, aproximadament un 55%, menys l’any 2001 que aquest percentatge baixa fins al 52,91%. Per àmbits els homes han estat contractats amb un major percentatge al Baix Maresme i les dones a l’Àmbit de Mataró .

Contractes segons sexe del contractat. Sèrie temporal 1998 a 2001
	ÀMBIT	Homes	Dones	Total	
		Absolut	Percentatge	Absolut	Percentatge	Absolut	Percentatge	
1998	Alt Maresme	12.194	56,57	9.361	43,43	21.555	100,00	
	Mataró	15.914	55,26	12.884	44,74	28.798	100,00	
	Baix Maresme	5.723	60,83	3.684	39,16	9.407	100,00	
	Total	33.831	56,61	25.929	43,39	59.760	100,00	
1999	Alt Maresme	13.892	56.05	10.893	43.95	24.785	100,00	
	Mataró	17.315	52.01	15.976	47.99	33.291	100,00	
	Baix Maresme	6.845	58.82	4.792	41.18	11.637	100,00	
	Total	38.052	54.58	31.661	45.42	69.713	100,00	
2000	Alt Maresme	12.965	55,95	10.206	44,04	23.171	100,00	
	Mataró	15.307	51,21	14.393	48,78	29.700	100,00	
	Baix Maresme	6.147	56,91	4.654	43,08	10.801	100,00	
	Total	34.419	54,05	29.253	45,94	63.672	100,00	
2001	Total	37.311	52,91	33.201	47,09	263.657	100,00	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme.

Per edats, la majoria de la població contractada, un 29%, té entre 19 i 24 anys, sibé l’any 2001 va ser la població de 30 a 45 anys la més contractada, i la menys contractada és la població major de 45 anys. Excepte l’any 2000, ha estat l’Alt Maresme on s’han realitzat més contractes a la població menor de 19 anys, si bé és l’àmbit on la majoria dels seus contractes els fa a població entre 30 i 45 anys. Del total de població contractada al Maresme majors de 30 anys, s’ha contractat la majoria a l’Alt Maresme. Per grups d’edat, el Baix Maresme ha contractat més durant aquest període a població d’entre 19 i 24 anys, per anys també ha estat el Baix Maresme qui més els ha contractat, excepte l’any 1998. En canvi la població de 25 a 29 anys ha estat contractada amb un major percentatge a l’àmbit de Mataró, si bé la majoria dels seus contractes els realitza a població entre 19 i 24 anys.

Contractes segons grup d’edat del contractat. Sèrie temporal 1998 a 2001
	ÀMBIT	<19 anys	19-24	25-29	30-45	>45 anys	Total	
		Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	
1998	Alt Maresme	2.571	13,25	5.079	26,17	3.347	17,24	5.842	30,62	2.464	12,69	19.403	100,00	
	Mataró	3.253	11,77	8.640	31,26	5.578	20,18	7.402	26,78	2.761	9,99	27.634	100,00	
	Baix Maresme	1.532	12,04	3.906	30,70	2.347	18,44	3.452	27,13	1.486	11,67	12.723	100,00	
	Total	7.356	12,30	17.625	29,49	11.272	18,86	16.796	28,10	6.711	11,23	59.760	100,00	
1999	Alt Maresme	3.319	13,39	6.375	25,72	4.335	17,49	7.446	30,04	3.310	13,35	24.785	100,00	
	Mataró	4.060	12,79	9.550	30,10	6.356	20,03	8.686	27,37	3.075	9,69	31.727	100,00	
	Baix Maresme	1.744	13,21	4.429	33,55	2.454	18,58	3.214	24,34	1.360	10,30	13.201	100,00	
	Total	9.123	13,08	20.354	29,19	13.145	18,85	19.346	27,75	7.745	11,10	69.713	100,00	
2000	Alt Maresme	3.261	14,07	5.982	25,81	4.123	17,79	6.898	29,77	2.907	12,54	23.171	100,00	
	Mataró	3.854	13,75	8.359	29,83	5.557	19,83	7.498	26,76	2.748	9,80	28.016	100,00	
	Baix Maresme	1.842	14,75	3.932	31,49	2.379	19,05	3.067	24,56	1.265	10,13	12.485	100,00	
	Total	8.957	14,06	18.273	28,69	12.059	18,94	17.463	27,43	6.920	10,86	63.672	100,00	
2001	Total	9.334	13,24	19.266	27,32	13.592	19,28	20.658	29,30	7.662	10,87	70.512	100,00	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme.

Sense tenir en compte l’àmbit territorial, durant el període 1998-2001, dels 263.657 contractes realitzats, aproximadament el 67% dels contractes han estat al sector serveis, 177.562 . El segon sector amb un major percentatge de contractes ha estat la indústria que agruparia al voltant del 18% dels contractes, seguidament de la construcció amb un 13%, i només algo més d’un 2% vindria a ser la població contractada a l’agricultura. 
L’any 1998 ha estat el que més contractacions s’han donat a l’agricultura (2,20%) i la indústria (19,48%). En canvi, l’any 2001 ha estat el que més contractes s’han realitzat al sector serveis, amb un 69,04% respecte el total. L’any 2001 ha estat el boom de la construcció, que des de 1998 s’ha incrementat un 24%.
L’Alt Maresme és l’àmbit territorial on més contractes s’han realitzat al sector serveis. L’àmbit de Mataró es caracteritza per les contractacions a la indústria. I el Baix Maresme és l’àmbit que més dinamisme ha tingut al sector de la construcció l’any 1998 i l’any 1999, si bé l’any 2000 ha estat l’Alt Maresme on més contractes s’han realitzat en aquest sector. L’agricultura és un sector amb molt poca contractació, si bé és el Baix Maresme on més contractes s’han realitzat durant aquest període. Per últim la majoria de contractes temporals s’han realitzat a l’Àmbit de Mataró, i els indefinits a l’Alt Maresme.

Contractes per grans sectors d’activitat. Sèrie temporal 1998 a 2000
	ÀMBIT	Agricultura	Indústria	Construcció	Serveis	Total	
		Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	%	
1998	Alt Maresme	500	2,31	2.580	11,96	2.859	13,26	15.616	72,44	21.555	100,00	
	Mataró	510	1,77	7.037	24,43	2.982	10,35	18.269	63,43	28.798	100,00	
	Baix Maresme	306	3,25	2.024	21,51	1.469	15,61	5.608	59,61	9.407	100,00	
	Total	1.316	2,20	11.641	19,48	7.310	12,23	39.493	66,08	59.760	100,00	
1999	Alt Maresme	585	2,36	2.988	12,05	3.350	13,51	17.862	72,06	24.785	100,00	
	Mataró	528	1,58	7.791	23,40	3.496	10,50	21.476	64,50	33.291	100,00	
	Baix Maresme	367	3,15	2.156	18,52	1.845	15,85	7.269	62,46	11.637	100,00	
	Total	1.480	2,12	12.935	18,55	8.691	12,46	46.607	68,85	69.713	100,00	
2000	Alt Maresme	511	2,20	2.611	11,26	3.608	15,57	16.441	70,95	23.171	100,00	
	Mataró	558	1,87	6.558	22,08	3.434	11,56	19.150	64,47	29.700	100,00	
	Baix Maresme	312	2,88	1.666	15,42	1.630	15,09	7.193	66,59	10.801	100,00	
	Total	1.381	2,16	10.835	17,04	8.672	13,61	42.784	67,19	63.672	100,00	
2001	Total	1.471	2,09	11.330	16,07	9.033	12,81	48.678	69,04	70.512	100,00	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme.

Contractes segons temporalitat. Sèrie temporal 1998 a 2000
ÀMBIT	1998	1999	2000	
	Tf	T%	If	I%	Tf	T%	If	I%	Tf	T%	If	I%	
Alt Maresme	17.601	81,65	3.954	18,34	19.918	80,36	4.867	19,63	19.783	85,37	3.388	14,62	
Mataró	24.874	86,37	3.924	13,62	28.228	84,79	5.063	15,20	25.523	85,93	4.177	14,06	
Baix Maresme	7.965	84,67	1.442	15,32	9.867	84,78	1.770	15,21	9.271	85,83	1.530	14,16	
Total	50.440	84,40	9.320	15,59	58.013	83,21	11.700	16,78	54.577	85,71	9.095	14,28	
Font: L’Observatori del Mercat laboral del Maresme. Dades socioeconòmiques del període 1996-2000.

En síntesi, l’Alt Maresme es caracteritzaria per contractar a població menor de 19 anys i majors de 30 anys, al sector serveis; si bé també es caracterítza per realitzar en major proporció que la resta de d’àmbits contractes indefinits. L’àmbit de Mataró és on més es contracta a dones, població d’entre 19 i 29 anys, al sector industrial i de tipus temporal. Per últim, el Baix Maresme és on més contractacions s’han realitzat a homes de 19 a 24 anys, als sectors de l’agricultura i la construcció.

A nivell comarcal, no es pot dir que l’activitat econòmica del Maresme estigui excessivament marcada per l’estacionalitat, si bé és el subsector d’activitat de l’hoteleria, i subsectors afins, on a determinats municipis de l’Alt Maresme es registren majors fluctuacions de persones ocupades associades a l’estacionalitat.
Aquests municipis que destaquen amb una major proporció d’ocupats a subsectors estacionals són Calella, Malgrat de Mar, Pineda de Mar, Sant Pol de Mar i Santa Susanna. No obstant aixó, la seva estacionalitat no es presenta en la mateixa mesura a tots els municipis, ni a tots dos subsectors. Els dos subsectors d’activitat més importants pel nombre de persones ocupades i les seves fluctuacions d’ocupació són els ocupats als hotels i als restaurants. Santa Susanna és el municipi amb una menor diversificació de l’activitat econòmica i una major proporció de població ocupada a subsectors d’activitat estacionals: en només dos subsectors d’activitat, hotels i restaurants, la proporció d’ocupats pot fluctuar entre el 80% i el 50%. A Calella, passa el mateix, la seva activitat està fortament especialitzada en el subsector turístic, i aixó dona com a resultat períodes d’atur associats a l’estacionalitat. En general, l’estacionalitat turística destaca als municipis on el turisme de sol i platja és més massiu. La resta de municipis, com Malgrat de Mar, Pineda de Mar o Sant Pol de Mar, no presenten massa diferències d’ocupats i d’aturats associats a l’estacionalitat respecte a les que pot tenir, per exemple, el municipi del Sitges, paradigma de municipi que ha estat capaç de reduir l’estacionalitat associada al subsector turístic, oferint altra tipus d’oferta turística diferent a la de sol i platja. És a dir, sí que hi ha una davallada d’ocupats per subsectors d’activitat, però també hi ha uns altres subsectors que recullen aquesta població aturada de manera estacional. 

El major problema d’aquests municipis no és l’estacionalitat, sinó la relativament reduïda diversificació econòmica que provoca, de manera estacional, volums d’aturats que en alguns municipis poden suposar reduïr un 70% el total de persones ocupades com és el cas de Santa Susanna. En el cas de Calella o Malgrat de Mar, l’atur associat a l’estacionalitat pot suposar reduir un 25% la seva massa d’ocupats d’un trimestre a un altre; i a Pineda de Mar fins un 20%.

No obstant aquestes baixades de l’ocupació no sempre representen un increment en l’atur, ja que tant els empresaris com els treballadors d’aquests municipis segueixen pautes comuns. D’una banda, durant els mesos no turístics (primer i quart trimestre) alguns cobren l’atur o no busquen feina, d’altres busquen altres ocupacions al mercat de treball informal i uns altres busquen ocupacions al mercat de treball formal. Per tant les dades d’aturats no reflexen la situació real del mercat de treball d’aquests municipis.

Ni a l’Àmbit de Mataró, ni al Baix Maresme no es pot parlar d’atur associat a l’estacionalitat, ja que els subsectors més estacionals, els turístics, no estan massa desenvolupats a aquets territoris, i per tant el seu percentatge d’ocupats i aturats no són rellevants quantitativament; i com deiem abans, hi ha subsectors d’activitat capaços d’absorbir aquests excedents de ma d’obra estacionals i per tant la seva població total aturada no te variacions considerables durant l’any.