Conclusions

Els debats realitzats i l’anàlisi de les fonts d’informació disponibles han permès destacar els aspectes que es presenten a continuació com els més rellevants en relació al diagnòstic socioeconòmic per al Pla d’Acció conjunt del Pacte per l’Ocupació del Maresme al llarg del període 2003-2005.

Principals dificultats del mercat de treball de la comarca del Maresme

En primer lloc es detallen les dificultats més destacades pel que fa al mercat de treball de la comarca del Maresme, així com els objectius estratègics considerats més adients per tal d’afrontar-les:

1. Formació en entorn canviant: Des de el punt de vista de l’oferta de ma d’obra, el principal inconvenient és el baix nivell formatiu dels treballadors en general, i degut a les característiques pròpies del mercat de treball de la comarca, la dificultat d’adequar una oferta formativa a les necessitats de les empreses i els treballadors. S’observa una manca relativa de planificació i detecció de les necessitats, tant de l’oferta com de la demanda de treball, per la qual cosa es fa necessari impulsar l’elaboració de bases de dades empresarials i formatives, que puguin donar com a resultat una formació integrada, diversificada i adequada a nivell comarcal, tot posant l’èmfasi en que la formació doni com a resultat productes o serveis d’un major valor afegit. Les característiques del mercat de treball del Maresme no afavoreixen especialment la formació del seus treballadors, ja que els sectors que donen un major nivell d’ocupació són aquells més intensius en ma d’obra i amb una gran rotació laboral. Ambdós arguments donen com a resultat, per una banda, importants dificultats d’identificar les necessitats formatives, i d’altra banda, incertesa quant a l’amortització d’aquesta inversió en formació al mercat de treball comarcal.

Principals objectius estratègics:
-	Formació integrada i diversificada
-	Planificació i detecció de necessitats de l’oferta
-	Formació ICT
-	Bases de dades de formació

2. Estructura econòmica excessivament concentrada: El Maresme és una comarca que històricament ha estat sempre associada a l’activitat tèxtil del gènere de punt i la confecció, al turisme de sol i platja, i durant els darrers anys l’activitat constructora. En tots aquests sectors, la majoria de les empreses són de dimensions reduïdes. En aquestes activitats, així com en els productes que s’hi associen, resulta força difícil assolir una major dimensió de les empreses sinó s’impulsen polítiques que fomentin l’associacionisme empresarial i la creació d’empreses que permetin desenvolupar nous jaciments d’ocupació.

Principals objectius estratègics:
-	Identificar i impulsar noves activitats.
-	Xarxes de comunicació empresarial.
-	Suport a les empreses.
-	Mapa econòmic del territori.

3. Economia submergida: L’aflorament de l’economia submergida s’ha de realitzar amb l’objectiu d’incrementar l’ocupació de qualitat. Al Maresme hi ha un alt percentatge de població ocupada de manera informal, la qual cosa produeix dos efectes poc recomanables: per una banda, a nivell individual, la no regulació dels llocs de treball provoca un empitjorament de les condicions d’aquesta població ocupada; i d’altra banda, aquesta manca de regulació tampoc contribueix a la millora de les prestacions que dona l’Estat de Benestar. El treball informal sempre ha coexistit a la comarca, i fins i tot, en ocasions, moltes persones passen de l’economia submergida a la formal en funció de la conjuntura econòmica. Aquesta situació, però, està canviant ja que moltes d’aquestes persones que ara treballen de manera informal son immigrants, als quals els resultarà molt més dificil entrar al mercat de treball regulat. És a dir, no treballen per complementar ingresos, o per qüestions de jornada, sinó que depenen exclusivament d’aquestes activitat, la qual cosa implica que la situació sigui, en termes socials, significativament més negativa.

Principals objectius estratègics:
-	Implementació de sistemes disuasoris
-	Informació i assessorament
-	Incentivar la contractació
-	Acció institucional conjunta

4. Condicions dels llocs de treball: Les taxes d’atur al Maresme són relativament baixes, però s’ha de tenir en compte no tant sols l’ocupació sinó també que aquesta sigui de qualitat. En aquest sentit, les polítiques d’ocupació han d’adreçar-se especialment cap a aquests col.lectius de risc, en alguns casos per la seva possible pèrdua de treball, i en d’altres per incorporar-se al mercat de treball. Les condicions d’ocupació al mercat de treball del Maresme encara no són les més adients. Alguns aspectes a millorar esta força relacionats amb el tipus d’estructura econòmica que te la comarca, és a dir, amb el treball industrial, la construcció, la dimensió de les empreses, l’estacionalitat o l’economia informal.

Principals objectius estratègics:
-	Conciliació vida familiar i professional
-	Incentivar la contractació de qualitat
-	Implementar sistemes de comunicació empresa-treballador
-	Acció sindical

5. Situacions d’atur relacionades amb la temporalitat i l’estacionalitat: Cal recordar que hi ha diversos àmbits de la comarca molt dependents d’activitats amb un alt component estacional, la qual cosa condiciona significativament les seves taxes d’ocupació. El pes d’aquests subsectors d’activitat (hotelera i restauració), juntament amb la relativa insuficient diversificació de l’activitat econòmica, fa que diversos municipis de la comarca, i en concret de l’àmbit territorial de l’Alt Maresme, arribin a taxes d’ocupació properes a una quarta part de les assolides al trimestre anterior. En aquest sentit, cal assenyalar que la millora de la tecnologia i l’increment del coneixement poden resultar factors clau des del punt de vista de la creació d’ocupació estable, així com el desenvolupament d’activitats complementàries a les estacionals que siguin capaç d’absorbir l’excedent de ma d’obra dels altres subsectors d’activitat més dependents de l'estacionalitat.

Principals objectius estratègics:
-	Anàlisi d’alternatives a l’estacionalitat
-	Incentivar la contractació indefinida
-	Anàlisi de nous jaciments d’ocupació
-	Millor formació i qualificació

Aspectes clau per al desenvolupament de polítiques de promoció econòmica a la comarca del Maresme

A banda de les dificultats esmentades, així com els objectius estratègics que se’n deriven, s’ha considerat pertinent fer referència al que es presenta com a aspectes clau per al desenvolupament de polítiques de promoció econòmica a la comarca del Maresme. Els que es presenten a continuació són aspectes estructurals que, tot i que en alguns casos poden afectar directament al mercat de treball i la seva evolució, en d’altres constitueixen qüestions tècniques, de context, relatives a l’estructura del Pacte, etc. Com a denominador comú, cal tenir en compte que l’adequada comprensió i definició d’aquestes qüestions pot tenir una importància molt notable tant en el desenvolupament futur de les accions de promoció econòmica com en la seva probabilitat d’èxit.

El perfil de la comarca

Les dades de la comarca del Maresme reflecteixen nivells d’activitat i d’ocupació creixents, i en la qual al llarg dels darrers anys s’ha aconseguit fer disminuir les taxes d’atur fins a nivells que, l’any 2000, podrien ser considerats d’atur friccional. Tot i aquesta situació, que ha de ser considerada com a molt positiva, durant els darrers dos anys es percep un relatiu empitjorament de les condicions dels ocupats, així com dels nivells d’atur. Cal prendre aquest darrer període, així com els problemes específics esmentats anteriorment, com a base de l’acció en matèria de promoció econòmica en el període 2003-2005.

Les característiques de les dificultats del mercat de treball del Maresme

Excepte en el cas de l’economia submergida, els problemes que apareixen com els més significatius del mercat de treball del Maresme són extrapolables a molts altres indrets de la regió metropolitana i la província de Barcelona (formació, igualtat d’oportunitats, terciarització, noves tecnologies, etc). La dificultat de tractar aspectes genèrics suggereix la consideració de tres línies d’acció prioritàries: en primer llocs, cal impulsar la coordinació amb d’altres territoris per afrontar de manera comuna aquestes dificultats; en segon lloc, cal una intensa focalització en la resolució dels problemes específics (en aquest cas, per exemple, l’economia submergida i l’estacionalitat del sector turístic);  i en tercer lloc, cal abordar les dificultats genèriques amb accions puntuals, que permetin resoldre qüestions molt concretes, però avançar pas a pas sense que l’actuació sigui engolida per l’àmplia dimensió del problema.

El plantejament i la visió de la promoció econòmica a nivell comarcal

La diversitat de realitats econòmiques i socials presents a la comarca dificulta el coneixement i la reflexió conjunta a nivell comarcal. Caldria establir els mecanismes més adients per a reforçar, en primer lloc, la comunicació fluïda entre els agents i la posada en comú d’experiències, i en segon lloc, la coordinació, la recerca i l’impuls en relació a la presa de decisions comunes per a aquells temes en els quals l’acció conjunta comporti guanys significatius d’eficiència.

L’absència de l’atur com a problema genèric

La millora generalitzada dels nivells d’atur que es va produir al llarg de la segona meitat de la dècada dels 90 va fer plantejar la desocupació com una qüestió de resolució de dificultats puntuals, de col.lectiusespecífics. Actualment, els nivells d’atur tornen a acostar al 10% de la població activa, i és en relació a aquest aspecte que cal fer referència a dues qüestions apuntades anteriorment: la primera, que una part significativa de les situacions d’atur venen donades per desajustos entre les capacitats requerides i les condicions de l’oferta; aquests desajustos haurien de poder ser resolts en la majoria dels casos mitjançant formació específica (sobretot) i assessorament a les persones que busquen feina. La segona qüestió té un component força més estructural: actualment, els nivells d’atur venen marcats de manera decisiva pel creixement de les taxes d’activitat, principalment les femenines, ja que l’economia aconsegueix (com a  mínim al llarg dels anys 2001 i 2002 ho ha fet) crear ocupació a ritmes acceptables. Per tant, pot ser que la qüestió de l’atur sigui més un problema relacionat amb el ritme de creixement econòmic que amb les dificultats d’inserció de perfils o individus concrets.

L’atenció a la població amb dificultats d’accés al mercat de treball

És probable que al llarg dels propers anys els col.lectius amb dificultats d’accés al mercat de treball es transformin substancialment, però en qualsevol cas absorbiran bona part dels esforços dels serveis de promoció econòmica: l’atenció a la immigració pot aparèixer amb força, mentre que els joves i la població femenina centraran les seves dificultats en la formació continuada o específica, més que en els nivells de fomació acadèmica, cada vegada més elevats. Igualment, els aturats de llarga durada centraran les seves necesstitats en la requalificació professional i l’adaptació a les noves tecnologies.

Visió estratègica en les accions de promoció econòmica

Es detecta una manca relativa de visió estratègica, a llarg termini, entre els agents locals, i en aquest sentit, l’adopció d’una visió estratègica es considera imprescindible. La planificació i l’execució d’aquesta planificació en un context ampli fa que la resolució de problemes sigui més efectiva, a la vegada que ajuda a la seva prevenció.

El paper dels agents socials

En aquest sentit, els agents socials mostren ja un notable nivell d’implicació en les estructures del Pacte, però manca encara un major desenvolupament pel que fa a l’impuls d’iniciatives, gestió de projectes comuns, participació estratègica, etc. Els recursos econòmics i humans, així com l’organització territorial de les estructures dels agents socials són, en la majoria de casos, les dificultats més destacades per tal d’assolir les fites esmentades; tot i així, es considera que l’acostament de les posicions polítiques dels diferents agents pot ser igualment una qüestió potencialment molt positiva per al progressiu assoliment d’aquests objectius.

El paper dels agents econòmics

En base a la necessitat de col.laboració i de la conveniència de considerar la seva participació en el desenvolupament d’estratègies de desenvolupament local (tant en termes econòmics com socials), caldria definir una implicació “a mida” dels agents econòmics, establerta exactament en els termes que pugin beneficiar al conjunt i a cadascuna de les parts, però sense buscar la coordinació, la informació i l’actuació constant. D’aquesta manera, es podrien aconseguir els guanys d’eficiència que promou la figura del Pacte, i a la vegada no comprometre cap dels agents que hi participen més enllà del que cadascun creu que s’hi hauria d’implicar d’acord amb els seus interessos i projectes.

El paper de l’Administració Local i el Pacte per l’Ocupació

L’Administració Local ha liderat el desenvolupament dels Pactes per l’Ocupació, la qual cosa ha provocat tensions i recels, fins i tot dins la mateixa Administració. Sembla el moment adient per fer un pas endavant, dotar els Pactes d’estructures pròpies (per fer anàlisi, planificació i acció), aixó com de la capacitat de decisió i la independència necessària perquè pugui actuar amb una major legitimitat i autonomia, impulsant les polítiques que els seus membre decideixin que són més convenients.

Necessitats d’informació i de formació

Tot insistint en qüestions ja tractades anteriorment, cal remarca la importància de dotar al Pacte, i en general a les estructures de planificació o execució de les politiques de promoció econòmica, dels intruments tècnics de producció, tractament i anàlisi d’informació que permetin que les seves decisions siguin el més informades possible. Les noves tecnologies de la informació i la comunicació, així com el creixent volum de producció d’estadístiques a nivell local, permeten i obliguen a dotar els Pactes i l’Administració Local d’aquestes estructures.

Les possibilitats d’acció en matèria de promoció econòmica

Hi ha certs camps en els quals no és possible incidir a nivell local (regulació del mercat de treball, contractació, etc.), i és per aquest motiu que l’acció dels Pactes per l’Ocupació s’ha de centrar en tres aspectes bàsics: 

L’elaboració del Pla d’Acció conjunt 2003-2005

A partir d’aquests dos grans blocs de reflexió, la proposta de Pla d’Acció conjunt del pacte per l’Ocupació del Maresme s’ha desenvolupat a partir dels criteris que es presenten a continuació. El resultat de la priorització prova de recollir de manera sintètica i agrupada els 20 objectius identificats al llarg dels debats referits als principals problemes de l’estructura econòmica i el mercat de treball de la comarca del Maresme, i a la vegada concretar aquests objectius en les accions consensuades pels tècnics i agents del Pacte per l’Ocupació al llarg de la reunió celebrada el 26 de febrer de 2003 al Consell Comarcal del Maresme, d’acord igualment amb les reflexions aparegudes en aquesta sessió en relació als objectius estratègics a desenvolupar durant els propers tres anys. Els objectius s’agrupen en 5 blocs (designats per les lletres A, B,C, D i E) en els quals es diferencien els diversos objectius (designats per números de manera correlativa, del 0 a l’11).

-	En primer lloc, s’ha considerat oportú que els dos primers blocs d’objectius estratègics tinguin relació amb el funcionament del Pacte per l’Ocupació. La pertinència de la definició i priorització d’aquests objectius queda palesa per la menció recurrent d’aquests factors al llarg dels processos d’informació i diàleg duts a terme en el marc d’aquest diagnòstic; a més, cal recordar que són factors que, des d’un punt de vista tècnic i polític, han estat considerats clau per les raons que s’han presentat més amunt. D’acord amb aquesta argumentació, els dos primer objectius estratègics del Pacte per l’Ocupació són:
A.0.	Consolodar els serveis de promoció econòmica.
B.1.	Impulsar un major nivell de concertació a l’interior del Pacte.

-	En segon lloc, cal fer referència al bloc d’objectius C: Identificar i planificar les necessitats de l’activitat econòmica. S’ha considerat que aquest objectiu recull i resumeix diverses necessitats del mercat de treball, així com aspectes clau per al seu funcionament. Així, cal incloure dintre del seu desenvolupament la consideració de les necessitats d’informació a nivell local (i de definir les tasques de l’Observatori del Mercat de Treball), l’impuls de noves activitats, la detecció de nous jaciments d’ocupació, l’encaix de l’economia comarcal dins la de la regió metropolitana de Barcelona i Catalunya, o l’anàlisi dels sectors econòmics més problemàtics. En definitiva, es tracta d’avaforir, tal com s’ha esmentat anteriorment, el desenvolupament d’una visió estratègica, el plantejament comarcal de la promoció econòmica, el major coneixement de bones pràctiques i de possibilitats d’acció a nivell local, etc. En concret, en el bloc C s’han diferenciat dos objectius:
C.2.	Identificar i planificar l’activitat econòmica
C.3.	Analitzar nous jaciments d’ocupació

-	En tercer lloc, el bloc d’objectius D planteja donar suport a l’activitat econòmica; més en concret, donar suport i assessorament a les empreses. En aquest sentit, s’ha considerat que, tant important com conèixer l’activitat i provar de planificar la seva evolució, subjecte de l’objectiu C, és impulsar l’avenç de les empreses de la comarca, oferint-los les eines i recursos més adients perquè la seva activitat pugui ser en tot moment tan competitiva com sigui possible. Aquest objectiu recull els continguts dels plantejaments inicials en relació a la detecció i planificació de les necesitats de l’activitat, les qüestions relacionades amb la formació i les nvoves tecnologies, o la comunicació empresarial i entre l’empresa  i els treballadors. En aquest bloc també s’han distingit diferents objectius:
D.4.	Impulsar xarxes de comunicació empresarial.
D.5.	Detectar i aflorar l’economia submergida.
D.6.	Identificar i impulsar sectors econòmics emergents.
D.7.	Suport al microempresari i l’autònom.

-	En quart i darrer lloc, el bloc E recull l’objectiu genèric de millorar les condicions de treball, a partir dels diferents aspectes tractats al llarg de les sessions de treball, l’anàlisi i el diagnòstic. Aquest bloc té en compte tant les qüestions relacionades amb la població ocupada com amb la inserció i assessorament a la població aturada. En aquest darrer cas, els objectius específics identificats han estat els següents:
E.8.	Fomentar la responsabilitat social.
E.9.	Impulsar la contractació indefinida.
E.10.	Dissenyar sistemes de comunicació entre l’empresa i el treballador
E.11.	Garantir la igualtat d’oportunitats.

A partir d’aquests 11 objectius estratègics, dividits com s’ha esmentat en 5 blocs temàtics, s’inicià el procés per tal d’identificar les accions que millor poden desenvolupar aquests objectius. Al llarg dels debats i l’anàlisi posterior de les qüestions tractades, s’ha arribat a determinar la conveniència d’impulsar, al llarg del període 2003-2005, un total de 17 accions, que es presenten a continuació. Tot i que en principi aquestes accions han estat identificades com a mitjà per tal d’assolir algun dels 11 objectius anterioment detallats, l’existència de sinèrgies i potencials efectes externs en el desenvolupament d’aquestes accions ha suggerit la conveniència de no assignar les accions a objectius específics. En concret, les accions seleccionades han estat les següents:

Acció 1:	Pla de comunicació dels serveis de promoció econòmica
Acció 2:	Reforma dels reglaments del Pacte per a la inclusió de nous òrgans de treball
Acció 3:	Foment de la participació dels agents econòmics
Acció 4:	Planificació i consens de les polítiques d’ocupació
Acció 5:	Impuls dels sistemes de producció estadística de base
Acció 6:	Formació en línia
Acció 7:	Actualització de les anàlisis en relació als nous jaciments d’ocupació i sectors econòmics emergents
Acció 8:	Portal d’informació i comunicació per a les empreses
Acció 9:	Consens i negociació amb els col.lectius implicats en l’economia submergida
Acció 10:	Butlletí informatiu del Pacte
Acció 11:	Foment de l’associacionisme dels Trade
Acció 12:	Conciliació de la vida familiar i la vida professional
Acció 13:	Informació de bones pràcticas en matèria de contractació
Acció 14:	Implementació de les conclusions d’estudis realitzats en matèria de salut i riscos laborals
Acció 15:	Formació dels tècnics
Acció 16:	Mediació intercultural coordinada a nivell de Pacte
Acció 17:	Impuls de les clàusules socials

D’acord amb els arguments presentats al llarg del diagnòstic, es recomana que els 11 objectius esmentats, conjuntament amb aquestes 17 accions, configurin la base del Pla d’Acció conjunt del Pacte per l’Ocupació del Maresme per al període 2003-2005. En aquest mateix sentit, als annexos d’aquest document de diagnòstic es presenta una proposta detallada en relació al Pla d’Acció conjunt del Pacte, que té en compte les possibles correspondències i influències entre les accions i els objectius, així com el període d’execució orientatiu de cada acció, l’organisme responsable del desenvolupament de l’acció, les formes de finançament previstes i els agents encarregats de la seva execució final.